El president de la Generalitat, Ximo Puig, ha aprofitat el debat de política general que aquesta setmana se celebra en les Corts Valencianes per a anunciar una reforma fiscal “progressista” que contrasta amb aquelles que ha qualificat com a “elitistes” -en referència a les que es duen a terme en comunitats autònomes governades pel Partit Popular, com són els casos d'Isabel Díaz Ayuso en la Comunidad de Madrid i, més recentment, l'anunciada fa a penes uns dies per Juanma Moreno Bonilla a Andalusia-. Es tracta, ha anunciat el cap del Consell, de “beneficiar a les famílies amb menys ingressos” i de “millorar la redistribució de la riquesa i la progressivitat”.
Aquesta reforma fiscal del Consell està pensada per a “reduir l'impacte de la inflació únicament en les classes mitjanes i treballadores”, que, tal com ha anunciat Puig veuran reduïda la seua factura fiscal amb tres mesures diferents: nova tarifa d'IRPF, augment dels mínims exempts de tributació i increment de les deduccions, del seu import i dels límits de renda per a accedir a elles
Amb aquesta reforma fiscal en el tram autonòmic de l'IRPF “beneficiarem exclusivament a les rendes mitjanes i treballadores de fins a 60.000 euros”, que suposen el 97,4% dels contribuents valencians, “que s'estalviaran amb el conjunt de la reforma prop de 150 milions d'euros (111euros d'estalvi per declaració de mitjana)”. “I especialment per als contribuents amb una base liquidable de menys de 30.000 euros (només aquest grup s'estalviarà 101 dels 150 milions d'euros que suposarà el conjunt de la reforma)”, ha subratllat el president.
Per a les rendes altes -aquelles superiors als 60.000 euros- “a diferència del que succeeix a Madrid i Andalusia -on aquests grups de població són els principals beneficiaris de les seues reformes fiscals- l'impacte en la Comunitat Valenciana serà neutre i no es veuran beneficiats.
Per tant, tal com ha defensat el cap del Consell, enfront de la reforma fiscal plantejada per altres comunitats, amb baixades d'impostos “que únicament beneficien a les classes altes, que deixen de pagar i redueixen els recursos els serveis públics fonamentals”, la Generalitat Valenciana ha impulsat una reforma fiscal “des de la responsabilitat, garantint que els qui més recursos tenen, continuen aportant a la caixa comuna”.
Així, per exemple, la classe treballadora valenciana s'estalviarà 94,45 euros i la classe mitjana 67 euros, mentre que els valencians de classe alta no es veuran ni beneficiats ni perjudicats per aquesta mesura.
“Seguim, per tant, les recomanacions d'organismes internacionals com el Fons Monetari Internacional o la pròpia Comissió Europea, que han exigit un exercici de responsabilitat als Governs i que han rebutjat baixades massives d'impostos i aposten únicament per baixades selectives centrades en els grups de població més afectats per la pujada de tipus o l'encariment de la vida per la inflació”.
“Quins impostos es baixen i per a què”
Perquè el debat, ha continuat el president, “no és ni pot ser mai si es pugen o es baixen els impostos, sinó quins impostos es baixen, a qui es baixen i per a què es baixen. I el Botànic planteja una reforma on es baixen els impostos a les classes mitjanes i treballadores, per a ajudar-los a fer front a la inflació i evitar que siguen els més perjudicats, mentre els exigeix un esforç fiscal igual al d'altres exercicis a les rendes més altes, que tenen un estalvi de zero euros”.
A més de la nova tarifa autonòmica, que alleugereix la pressió fiscal per a les rendes de fins a 60.000 euros, el Consell també ha elevat el mínim exempt de tributació personal i familiar, que són els recursos que qualsevol persona necessita per a subsistir i que queden fora del gravamen.
Aquesta quantia exempta s'elevat al màxim permés per llei, un 10% més, “molt per damunt del 4,1% anunciat per Madrid i del 4,3% d'Andalusia”. “Enfront dels 5.500 euros que qualsevol contribuent tenia de mínim exempt fins ara en la seua declaració de la renda, hem fet l'esforç d'ampliar aquesta quantia fins als 6.105 euros, al que cal sumar les quanties exemptes addicionals que cada contribuent suma per cada fill, ascendent o dependent al seu càrrec i els imports del qual també s'han elevat un 10%”, ha explicat el cap del Consell.
Això suposa, apunta, “un doble benefici”. “D'una banda, permetrà que tots els ciutadans tinguen majors recursos per a fer front a l'encariment dels preus per a garantir la seua subsistència, permetent que una part major dels seus recursos no tributen; i, d'altra banda, que hi haja 33.000 valencians més que passaran a tindre una quota zero. És a dir, que pagaran zero euros en concepte d'IRPF”, ha defensat.
962.000 no pagaran res d'IRPF
De fet, ha insistit que gràcies a la reforma del Botànic “són ja 962.000 els valencians amb menys recursos els que no hauran de pagar res d'IRPF, zero euros”. A més, ha subratllat que s'augmenta l'import, els beneficiaris i el nombre de deduccions autonòmiques “perquè aquells valencians de classes mitjanes i treballadores que han de declarar IRPF ho facen pel menor import possible”.
“Som ja una de les autonomies amb major número i import en les deduccions, una trentena, que han permés que en els últims anys 1,3 milions de valencians s'hagen estalviat més de 280 milions d'euros”, ha ressaltat Puig, qui ha afegit que, no obstant això, “les adaptarem també a l'impacte de la inflació”.
D'aquesta manera, s'augmentarà un 10% l'import de totes elles (per exemple, deducció per fill passa de 270 a 300 euros) i amplia també els límits de renda per a accedir a les deduccions de la Generalitat (de 25.000 a 30.000 euros en el cas de declaracions individuals i de 40.000 a 47.000 euros en la resta), “una decisió que beneficia als contribuents de classe mitjana que fins ara no podien accedir a deduccions, però que gràcies a la reforma sí que podran fer-ho”.
D'igual manera, s'inclouen noves deduccions sobre dues importants qüestions: l'accés a la reproducció assistida per a dones majors de 40 anys els tractaments dels quals no estan coberts per la seguretat social fins a un màxim de 100 euros i una nova deducció per a ajudar a fer front a l'increment dels tipus d'interés en hipoteques subscrites a partir de l'1 de gener de 2014, fins a un màxim anual de 100 euros.
Unes mesures que, segons el cap del Consell, situaran a la Comunitat Valenciana “al capdavant de la progressivitat d'aquest impost i de la redistribució de la riquesa, principis bàsics en els quals han de basar-se els impostos”. “El nostre objectiu és i ha de ser sempre garantir uns serveis públics de qualitat i una cobertura adequada per a totes aquelles famílies amb menys recursos, defensant la igualtat d'oportunitats i, per a això, el major esforç fiscal ha de recaure en les rendes més altes mentre alleugem encara més la factura impositiva de les rendes mitjanes i treballadores”, ha dit Puig.
Un exemple d'això, ha relatat el president, és que la Generalitat mantindrà de manera íntegra l'Impost sobre el Patrimoni, “que a diferència de l'IRPF, únicament han de pagar els 27.000 valencians més rics, el 0,48% dels contribuents”. Un impost pel qual la Generalitat recaptarà en aquest 2022 prop de 200 milions d'euros. “Mantenim els impostos de les rendes més altes mentre es redueix la pressió fiscal de les rendes mitjanes i treballadora”, ha conclòs.